![baraj Rastolita](https://cdn.g4media.ro/wp-content/uploads/2024/04/Captura-de-ecran-din-2024-04-02-la-18.58.21-e1712073730467-768x384.webp)
WWF-România şi alte patru organizaţii de mediu solicită respingerea proiectului hidroenergetic de la Răstoliţa
Barajul hidroenergetic de la Răstoliţa ar distruge zece râuri, 43 de arii naturale protejate şi alte zone de protecţie, plus 170 de hectare de păduri, avertizează activiştii de mediu.
Potrivit unui comunicat de presă al WWF-România, citat de Agerpres, din cauza costurilor imense de construcţie şi de mediu, precum şi a potenţialului neutilizat limitat, extinderea utilizării energiei hidroelectrice nu constituie o strategie fiabilă şi eficientă de tranziţie energetică pentru România, în timp ce energia eoliană şi solară, mult mai eficiente din punct de vedere al costurilor, înregistrează rate de creştere mult mai mari în ţările europene.
„În contextul creşterii îngrijorărilor cu privire la impactul reactivării în România a proiectului hidroenergetic Răstoliţa, datând din perioada comunistă, o coaliţie de ONG-uri solicită Guvernului să interzică imediat şi definitiv finalizarea barajului, deoarece aceasta ar face mult mai mult rău decât bine, ar încălca legislaţia naţională şi cea a UE şi ar submina angajamentele internaţionale ale României de a opri distrugerea naturii. Hidrocentrala Răstoliţa, de pe râul Mureş, blocată de mult timp, a fost concepută în ultimele zile ale Republicii Socialiste România şi a primit undă verde în 1991, când autorizaţiile de mediu aveau două pagini, puţini oameni înţelegeau impactul negativ al barajelor hidroelectrice, iar România nici măcar nu visa să devină membră a UE. Treizeci de ani mai târziu, compania de stat Hidroelectrica, cel mai mare producător de energie hidro din România, solicită permisiunea de a resuscita acest proiect ca parte a eforturilor de a accelera tranziţia către energia regenerabilă”, notează sursa citată.
Împreună cu membrii Federaţiei Coaliţia Natura 2000, Bankwatch România, Declic şi 2Celsius, WWF solicită autorităţilor să respingă proiectul de la Răstoliţa din cauza riscurilor pe care le prezintă.
Estimările organizaţiilor de mediu arată că, dacă va fi aprobat, proiectul va distruge 170 de hectare de pădure la intersecţia a trei arii protejate Natura 2000, va fragmenta râul Mureş, bogat în biodiversitate, şi va afecta grav alte nouă râuri, va avea impact negativ asupra a 43 de arii naturale protejate şi altor zone de protecţie, care sunt susţinute de aceste râuri, va avea impact negativ asupra a două Zone-Cheie pentru Biodiversitate (Key Biodiversity Areas), locuri importante la nivel mondial pentru specii şi habitate, şi va duce la dispariţia locală a lostriţei (somonul de Dunăre), specie emblematică şi critic periclitată, transmite Agerpres.
„Pe lângă ameninţarea la adresa populaţiilor diverselor specii, degradarea acestor ecosisteme fluviale şi forestiere va avea un impact asupra cantităţii şi calităţii apei în aval, cu efecte resimţite până în Ungaria, şi va submina rezilienţa pe termen lung, în condiţiile în care România se confruntă cu efecte din ce în ce mai mari ale schimbărilor climatice, cum ar fi secetele şi inundaţiile extreme. În mod ironic, Guvernul României analizează decizia de a aproba barajul la doar câteva săptămâni după ce a votat pentru aprobarea Legii UE privind refacerea naturii, care stabileşte un obiectiv de refacere a cel puţin 25.000 km de râuri până în 2030 prin eliminarea barajelor şi a altor obstacole şi subliniază importanţa refacerii ecosistemelor sănătoase în abordarea crizelor climatice şi ale naturii. De asemenea, ne aflăm la mai puţin de doi ani după ce România a semnat ambiţiosul Cadru mondial pentru biodiversitate Kunming-Montreal, care prevede în mod explicit protejarea a 30% din apele interioare”, susţin activiştii de mediu.
Aceştia sunt de părere că barajul de la Răstoliţa ar încălca şi o serie de legi naţionale în vigoare, care interzic exploatarea resurselor naturale în siturile Natura 2000 şi defrişările de păduri în Parcul Naţional Călimani, precum şi directivele UE privind habitatele naturale, speciile sălbatice şi apa.
WWF (The World Wide Fund for Nature) este una dintre cele mai importante organizaţii de conservare a naturii din lume, cu o istorie de peste 60 de ani şi prezentă în peste o sută de ţări, pe şase continente.
WWF-România (Fondul Mondial pentru Natură) face parte din reţeaua WWF şi din reţeaua regională WWF-CEE. Regiunile prioritare de conservare ale organizaţiei sunt localizate în: Maramureş, Transilvania, Carpaţii de Sud-Vest, Munţii Apuseni, lunca şi Delta Dunării.
Urmărește mai jos producțiile video ale G4Media:
Donează lunar pentru susținerea proiectului G4Media
Donează suma dorită pentru susținerea proiectului G4Media
CONT LEI: RO89RZBR0000060019874867
Deschis la Raiffeisen BankCitește și...
© 2024 G4Media.ro - Toate drepturile rezervate
Acest site foloseşte cookie-uri.
Website găzduit de Presslabs.
5 comentarii